\documentclass[11pt,a4paper]{article}
\usepackage[T2A]{fontenc}
\usepackage[utf8]{inputenc}
\usepackage[bulgarian, english]{babel}
%
\usepackage{amsmath}
\usepackage{amsfonts}
\usepackage{amssymb}
\usepackage{pdfpages}
\usepackage{graphicx}
%
\usepackage{float}
\usepackage{longtable}
\usepackage{multirow}
\usepackage{url}

\begin{document}

\author{}
\date{}
%\title{Regional center \\for astronomical research and education\\[20mm]
%Status of the research and education infrastructure
%RACIO \\5 years after its validation\\
%Sofia, May 2014}
%\maketitle

\vspace*{-30mm}
\includegraphics[scale=0.3]{logo_SU.jpg}
\hfill
\includegraphics[scale=0.2]{logo_NAO.jpg}
\hfill
\includegraphics[scale=0.6]{logo_AC_ShU.jpg}

\section{Описание на Института по астрономия с Национална астрономическа обсерватория при Българска академия на науките.}
\subsection{Институтът}
Институтът по астрономия (ИА) е най-голямата институция в България за професионални астрономически изследвания. Основан е през 1995 г. като наследник на Секцията по астрономия (СА) с Национална астрономическа обсерватория. Секцията по астрономия във Физическия институт на Българската академия на науките (БАН) е основана през 1953 г. и от 1958 г. е става Самостоятелна Секция по Астрономия (ССА) към БАН. 
Институтът по астрономия извършва фундаментални изследвания в наблюдателната астрономия и теоретични изследвания за произхода и еволюцията на космическите обекти. В съответствие с областите на научни изследвания, дейността на ИА е разпределена в четири отдела: Слънце и слънчева система, Звезди и звездни системи, Галактики и космология и Астроинформатика. ИА има връзки и сътрудничества с други институции в България с астрономически секции: Институт по космически изследвания и технологии, Катедра по астрономия в Физическия факултет на Софийски университет и с Факултета по приложна и теоретична физика към Шуменския университет. ИА има над 100 чуждестранни партньора от страни като Австрия, Белгия, Канада, Естония, Франция, Германия, Гърция, Унгария, Индия, Италия, Япония, Полша, Румъния, Сърбия, Словения, Словакия, Обединеното Кралство, САЩ, Русия, Украйна и т.н. ИА е активен член на Съб-регионалния астрономически комитет (SREAC), субсидиран от UNESCO-BRESCE.
В момента ИА има 79 служители (без да се включват докторантите). Разпределението на персонала по съответните длъжности е показано на Фигура 2. 

	\begin{figure}
\includegraphics[scale=1.0]{Staf.jpg} 
\caption{Разпределение длъжностите на служителите на ИА с НАО (включва персонал от Астрономическа обсерватория Белоградчик)}
	\end{figure}

  
 В периода 2009-2013 г. в ИА са разработени 52 научни проекта. В това число 12 проекта на Института, 13 проекта с Фонд научни изследвания, 1 проект финансиран от UNESCOROSTE, 2 проекта с министерства в България, 2 проекта по оперативни програми на ЕС и 22 двустранни между-академични проекта. Общият брой на научни публикации за периода 2009-2013 г. е 506. За този период, броят на цитатите е над 1400. Над 130 публикации са в големи европейски (Astronomy \& Astrophysics, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Astron. Nachrichten, ApSS) и американски (Astrophysical Journal, Astronomical Journal, Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Icarus) списания. Останалите са публикувани в списания за професионална астрономия от страната и записки от конференции.
 
През последните 5 години ИА с НАО е имала 12 докторанта, 7 от тях са защитили своите докторски тези. Въпреки вековните си традиции в обучението на квалифицирани специалисти и скорошни научни постижения в изследванията, наблюденията, просветната и научно-популяризаторска дейност, астрономията в България изпитва трудност да запази добри специалисти, заради липсата на средства за заплати и модернизация и обогатяване на наблюдателната техника. Въпреки че е призната за лидер в региона в областта на спектроскопията и фотометрия във видимата част на спектъра, ИА все още не може да заеме солидна позиция в европейското  семейство на астрономически обсерватории, и все още остава извън мащабни астрономически структури като OPTICON, NEON, ESO. Като други страни в Източна Европа, България прави големи усилия да стимулира икономиката си и да реформира и модернизира съществуващите научни структури. Въпреки това, финансирането за наука от държавата е крайно недостатъчно. По тази причина държавата среща сериозна трудност да се интегрира в Европейската изследователско пространство (European Research Area). Съвместна работа с млади хора е една от основните дейности в стратегическия план за бъдещо развитие. 

Чрез модернизация на наблюдателните съоръжения на НАО Рожен се стремим да разширим обхвата на астрономически проекти с наблюдателни данни и по този начин да направим астрономията по-привлекателна за млади хора в страната и региона. Институтът по астрономия разполага с две обсерватории за астрономически наблюдения с прилежащата им инфраструктура: Национална астрономическа обсерватория Рожен (НАО Рожен) и Астрономическа обсерватория - Белоградчик (АОБ).

\subsection{Национална астрономическа обсерватория Рожен }
Националната астрономическа обсерватория Рожен (НАО) е отворена през 1980 г. Намира се 80 км на юг от втория по големина град в България - Пловдив, в Родопите, на 1750 м надморско равнище. НАО разполага с 4 телескопа: 200-см Ричи-Кретиен-Куде, 50/70см Шмит телескоп, 60-см Касегрен телескоп, произведени от фабриката Carl Zeiss, както и 15 см Лио коронограф. 200-сантиметровия телескоп има директен и Куде фокус, оборудван е с две професионални CCD камери, охлаждани с течен азот, и комплекти UBVRI филтри.  
Обсерваторията е утвърден академичен център за добив, анализ, архивиране и разпространение на научни данни. С своите съоръжения, НАО Рожен е най-големият астрономически комплекс в Югоизточна Европа за астрономия във видимата светлина. Обсерваторията е включена в базата данни на европейския портал за научни инфраструктури (www.riportal.eu/ ). Поради оптичния си дизайн, 200-сантиметровия Ричи-Кретиен (РК) телескоп има висока резолюция при директно изобразяване на нощното небе (12’’/мм), а Куде спектрографът позволява получаване на звездни спектри с много високо отношение сигнал-шум и висока резолюция (до 35000). Двуканалния фокален редуктор инсталиран върху РК-фокуса позволява допълнителни възможности за наблюдения - с широки и теснoивични филтри, ниско-дисперсионна спектроскопия и спектрополяриметрия, паляриметрични и Фабри-Перо изображения. 
Няколко обновления на 2-метровия телескоп са извършени през последните 5 години. През 2008 г. основното огледало и отразяващото огледало на Куде фокуса са покрити с нов отразяващ слой. През 2009 г. е сложена нова система за управление на телескопа. През 2013 г. е планиран, произведен и инсталиран Ешелен спектрограф, захранен с оптични влакна. Най-новото подобрение по наблюдателната техника е за фокалния редуктор - ламбда/2 пластина е закупена от Обсерваторията в Арма, която ще бъде използвана за съвместна работа в поляриметрични наблюдения на астрономически обекти. 

По-малките телескопи на НАО са 60-сантиметров Касегрен, 50/70/172см Шмит и 15-см Лио коронограф. С голямото си поле, Шмит телескопът се използва основно за изучаване на малки тела в Слънчевата система. Много видове променливи звезди и обекти са наблюдавани с 60-см Касегрен телескоп. Слънчевият коронограф с H-alpha филтър се използва за регистриране на динамични събития по слънчевата корона. Сканиращ микроденситометър MDM6 и Epson 10000XL скенер са на разположение за дигитализиране на архива с плаки на Обсерваторията. Вътрешната мрежова инфраструктура съдържа около 30 работни станции, два сървъра, няколко безжични мрежи и около 2 км оптични кабели. Главната сграда разполага също с зала с 10 компютъра, конферентна зала с 60 места и мултимедия, 12 офиса, малки апартаменти и стаи за 70 човека.

	
	\begin{figure}
\includegraphics[scale=0.18]{2m-dome-NAO.jpg} 
\hfill
\includegraphics[scale=0.48]{2m.jpg}
\caption{В ляво : Куполът на 2-метровия телескоп. В дясно: 2-метровия Ричи-Кретиен-Куде телескоп.}
	\end{figure}

За 30 години работа, НАО Рожен е световно-признат източник на уникална астрономическа информация. Над 1000 научни статии са написани само от наблюдения с 2-метровия телескоп. Тези статии имат сериозен принос в множество области на съвременната астрономия - от физика на комети и астероиди, структура на звезден вятър, пекулярен химичен състав на звездни атмосфери, приливни взаимодействия и пренос на маса в двойни звездни системи, пулсиращи и симбиотични звезди, региони на активно звездообразуване, звездни образувания и купове в нашата галактика до цялостната структура на близки галактики, активни галактични ядра и квазари.


	\begin{figure}
\includegraphics[scale=0.58]{11-fig-Schmidt-60cm.jpg} 
\hfill
\includegraphics[scale=0.37]{Schmidt_telescope.jpg}
\caption{По-малките телескопи на НАО В ляво: Куполите на 60-см Касегрен  и Шмит телескопа (на преден план). В дясно: 50/70 см Шмит телескоп.}
	\end{figure}

 НАО Рожен е подходящо място за организиране на научни събрания, училища, професионални курсове и астрономически практики на студенти и ученици от страната и Югоизточна Европа. Няколко хиляди туристи посещават Обсерваторията всяка година. На тяхно разположение е 18-см Celestron телескоп, с който могат да погледнат към небето през летните нощи.
 

\subsection{Астрономическа обсерватория - Белоградчик} 
Астрономическа обсерватория - Белоградчик (АОБ) е построена в периода 1961-1965 година и до 1974 г. е използвана за проследяване на сателити. През 1968 г. е монтиран 60-см Касегрен телескоп, а през 1871 г.  - UBV фотоелектричен фотометър. Когато става част от Департамента по астрономия на БАН през 1976г. се превръща в изцяло професионална обсерватория. Намира са на 610 м надморска височина с координати 1h 30m 41s дължина и географска ширина 43$^{\circ}$37$'$ 22$"$. През годините обсерваторията е била домакин на множество международни конференции и астрономически школи. През 1994 г. се сдобива с 36-см Celestron Шмит-Касегрен телескоп. В момента се използват два режима на наблюдения в различни филтри - фотоелектрични наблюдения с едноканален фотометър и изображения с CCD камера. От около 10 години се използва SBIG ST8 CCD камера, а през 2008 г. 60-сантиметровия телескоп е оборудван с Finger Lakes Instruments професионална CCD камера, PL09000. Фотометърът използва GPS и използването му е напълно компютъризирано. Получените данни се използват за астрометрични измервания и изследвания на пекулярни променливи звезди и извънгалактични обекти. Обсерваторията е отворена за посещения на студенти и туристи.



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\newpage
\section{
Описание на катедра Астрономия, Физически факултет на Софийския Университет “Св. Климент Охридски”
}

Софийският Университет “Св. Климент Охридски” (СУ, http://www.uni-sofia.bg) е най-голямото и най-старо  (на 125 години) висше училище в България. Той е и вторият по големина, след БАН, център за научни изследвания в страната. 
	Основана през 1894 г., Астрономическата Обсерватория и катедра Астрономия на СУ (http://www.phys.uni-sofia.bg/~astro) са най-старите астрономични институции в България. Впоследствие от тях се отделя Института по Астрономия на БАН. И до момента катедра Астрономия е единственото звено, редовно акредитирано и обучаващо студенти на всичките три университетски нива – бакалаври, магистри и докторанти.  Годишно в катедрата се дипломират 4 – 8 бакалаври, 3 – 5 магистри, и 1 докторант.  Голяма част от нейните възпитаници продължават образованието си и/или кариерното си развитие в най-престижните световни астрономически институции. 
	Катедрата разполага със следната база: 

а) 10 офиса и една малка лаборатория в сградата на Физически факултет;

б) Астрономическа обсерватория в Борисова градина (София) с 2 купола за телескопи, 2 сгради, включващи 4 офиса, една лекционна зала и 2 работилници,   и меридианен кръг;

в) Студентска астрономическа обсерватория Плана, разположена на територията на Геодезичната обсерватория на БАН на Плана планина.

\begin{figure}
\includegraphics[scale=0.5]{card_from_AO_Sofia.jpg}
\caption{Астрономическа обсерватория, Борисова градина, София. Ляво: Истрорическият телескоп  Grubb. Горе дясно: Сградата, в която се помещават лекционната зала и част от офисите. Долу дясно: Учебният радиотелескоп SRT.
}
\end{figure}

	На разположение на студентите от катедрата са няколко малки астрономически инструмента: исторически 6-инчов рефрактор на фирмата Grubb (от 1897 г.), 14-инчов телескоп; CGE1400 Celestron,  снабден със спектрограф LHIRES III и CCD-камера, 14-инчов телескоп  Newton, снабден с камера SBIG STL-11000M, 2 малки  (15 см) телескопа (Zeiss Meniskas и AT 150), както и радиотелескоп Small Radio Telescope (SRT). Разполагаме и с няколко още по-малки 6 см и 8 см Zeiss рефрактора за визуални наблюдения. В допълнение, магистрите и докторантите редовно използват инструментите на ИА и НАО Рожен. 
	
	В момента в катедра Астрономия работят 13 човека, от които 4 са доценти, 2 са главни асистенти, 1 е асистент, 2 са физици и 3 са технически и помощен персонал.  Има двама докторанти.  Учените от катедрата участват в различни актуални изследователски проекти, както на национално ниво (главно заедно с ИА и НАО), така и на световно ниво (например с Centre de Recherche Astrophysique de Lyon and Laboratoire d'Astrophysique de Grenoble (Франция), Armagh Observatory (Обединено Кралство), Gran Telescopio de Canarias (Испания), Zentrum fuer Astronomie: Heidelberg (Германия), National Observatory of Athens and National и Kapodistrian University of Athens (Гърция), Gemini South и the University of Valparaiso (Чили) и др.). В резултат от научната работа през последните 5 години катедра Астрономия е публикувала 102 статии в специализирани издания, 38 от които са в научни списания с висок импакт фактор.  Част от тези публикации са в съавторство с учени от ИА с НАО.

	Освен стандартните университетски програми, катедра Астрономия активно участва и в други обучителни дейности, акцентиращи главно върху млади астрономи, учители по физика и астрономия, и ученици от основни и средни училища.  
	В катедрата се работи по редица проекти и на трите  университетски нива, ръководени от учени от катедрата и в сътрудничество с ИА, ШУ и Народните обсерватории и планетариуми от страната.  Типичен пример е единствената по рода си лятна астрономическа школа „Бели Брези (http://astro-brezi.org), която се провежда всяка година от 1970 насам. 
	За покриване на държавните стандарти на МОН се водят редовни обучения на избрани теми от модерната астрономия и астрофизика за учители от цялата страна. Персоналът на катедрата разработва редица учебници и  помагала по астрономия за училищата. Дните на отворените врати на катедрата и обсерваторията предоставят възможност на ученици и граждани от цялата страна да се докоснат и запознаят с работата на професионалните астрономи и техните инструменти. Дейностите включват и организирани посещения за ученици от всички класове на Астрономическата обсерватория. 

	Главно с обучителна цел, катедра Астрономия има споразумение с Геодезичната обсерватория Плана (http://plana.cc.bas.bg) за ползване на терен. Обсерваторията Плана е разположена само на 30 км от София и лесно достъпна, дори и с градски транспорт. Там катедрата е монтирала 35 см телескоп Newton, снабден с камера  SBIG STL 11000M CCD. Целта е да се осигури леснодостъпна, разположена близо до София наблюдателна база, където бакалаври, магистри и докторанти да получават допълнително обучение и опит в наблюдателната астрономия.  В допълнение, този инструментариум може да се използва и за научни цели. 

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
	
\newpage 
\section{Описание на Астрономическия център на Шуменския университет} 

Шуменският университет “Епископ Константин Преславски” e държавно висше училище, което обучава по широк кръг от специалности в областта на природните, техническите, хуманитарните и обществените науки. Той е създаден преди повече от 40 години.
Шуменският университет (ШУ) има следните специфични характеристики.
\begin{enumerate}
\item Той е създаден в град, който има вековни традиции в образователното дело в България, т.е. Шуменският университет е Университет на традицията. 
\item Шуменският университет притежава общите характеристики на класически университет и благодарение на тях е член на Асоциацията на класическите университети в България.  
\item Шуменският университет се утвърждава в българското и европейско образователно пространство като Университет на толерантността. В него се обучават студенти от различни етнически групи - от турски етнос, роми, бесарабски българи от Република Молдова и Украйна и др. Така ШУ на практика работи за успешното интегриране на различните етнически групи в българското общество. 
\end{enumerate}
	Шуменският университет е сертифициран за обучение по международната система ISO 2000. 
Астрономическият Център (АЦ) на Шуменския университет е основан през 1997 г. с три основни функции: а) обучение на студентите от ШУ, изучаващи дисциплината астрономия; б) научноизследователска дейност; в) популяризация на астрономията. 
През 1999 г. е изградена астрономическа кула на покривната площадка на Корпус 3 на университета, където е монтиран 3-m купол и 15-см телескоп "Meniskas". Около кулата има площадка за наблюдения с 2 6-cm телескопа-рефрактори, 6.5-сm телескоп «Алкор», зрителна тръба и 6 секстанта.
Астрономическият Център разполага с два кабинета с богата библиотека и 6 компютърни конфигурации, както и с лаборатория за практически упражнения по астрономия с 10 компютъра, Schnell фотометър, секстанти, звездни карти и др. 
	Академическият състав на Астрономиечския център се състои от 2 професори, 1 доцент, 2 асистенти, 1 докторант. 
	Обучението на студенти от физическите специалности от ШУ по дисциплината астрономия има около 40 годишна традиция. От 2004 г. в ШУ започва обучение на студенти в специалност Астрономия, бакалаварска степен и Астрофизика, магистърска степен. Тополуче отлична акредитация през 2013 г. в нормална и дистанционна форма на обучение. Екипът на АЦ създаде над 10 учебника за студенти от специалността Астрономия: Сферична астрномия, История на астрономията, Астрофизика, Променливи звезди, Плазмена астрофизика, Планетарна физика, Небесна механика и др. 
Преподавателският екип на АЦ провеждат обучение по астрономия и на студентите от специалности: Физика, Геодезия, Биология и Физика. От 2013 г. АЦ  на ШУ получи акредитация за обучение на докторанти по Астрофизика и звездна астрономия. 
АЦ притежава необходимото оборудване за практическо обучение по астрономия. Това прави ШУ единственият университет след Софийския, който осигурява практически наблюдения на студентите. Освен това съгласно споразумение между ИА на БАН и ШУ, студентите от специалност Астрономия на ШУ провеждат лятна практика с професионалните телескопи на НАО Рожен. 
Наблюдателната база на АЦ на ШУ се използва и за популяризация. Наблюдения и медийни изяви се организират при всяко астрономическо събитие (затъмнения, пасажи и др.). 
Научните изследвания на екипа на АЦ на ШУ в областта на променливите звезди (RS CVn звезди, катаклизмични звезди, затъмнителни W UMa звезди, екзопланети) имат значителни резултати. Те са публикувани в над 70 статии в основните европейски астрономически списания. 

\begin{figure}
\includegraphics[scale=0.16]{Shu_AC-tel.jpg}
\hfill
\includegraphics[scale=0.25]{astrodom_AC_ShU.jpg}
\caption{Вляво: 3-m кула с 15-cm телескоп. Вдясно: Проектът на бъдещата астрономическа обсерватория за 16-inch MEADE телескоп и прилежащата инфраструктура.}
\end{figure}

Екипът на АЦ на ШУ участва в работата на 9 международни, 6 национални и 6 регионални научни проекта. Напоследък астрономическият екип бе партньор в Европейските образователни проекти COSMOS, Pathway  - The Pathway to Inquiry Based Science Teaching  and LDSkills. В рамките на тези проекти бяха организирани и проведени обучения на учители от цяла България по определени теми на съвременната астрономия.

Освен това шуменските астрономи бяха координатор на проекта „Студентска практика по астрономия” по програмата Развитие на човешките ресурси на ЕС.  
АЦ на ШУ беше бенефициент на важния научен проект „SMARTNET: система от дистанционно управляеми малки астрономически телескопи в България”. Той беше финансиран по програмата IDEAS 2008 на Национален Фонд Научни изследвания на МОН.  Този проект осигури ново астрономическо оборудване на всичките 4 партньора за около 75000 evro. Основната нова придобивка по този проект за ШУ е 16-inch MEADE телескоп. Неговата кула ще бъде изградена до края на 2014 г.
В момента астрономическият екип на е партньор в Европейския 543451-LLP-1-2013-1-GR-KA3-KA3MP- GEOTHNK  - Semantic pathways for building a spatially-thinking society (2013-2015), програма Lifelong learning. 
	Така ШУ има национално и международно признание на третия център в България за обучение и научни изследвания в областта на астрономията (след ИА на БАН и Софийския университет).


\end{document}